♪ (נגינת גיטרה) ♪
פיטר: כיום אנו שומעים מוזיקה כל הזמן.
היא מעירה אותנו, ממריצה אותנו בהתעמלות,
מאחרת לנו לחברה בנסיעה לעבודה.
לא משנה איזו מוזיקה:
למוזיקה עצמה יש היכולת להשפיע על מצב רוחנו ועל גופנו
בכל מיני דרכים.
אנו מנידים בראש, מתנועעים, רוקדים.
המוזיקה יודעת לגרום לנו צמרמורת,
ואפילו לעורר בכי.
המוזיקה מפעילה את כל האיזורים שמיפינו עד כה במוח.
אין שום איזור מוכר במוח
שהמוזיקה לא נוגעת בו באופן כלשהו.
אבל מה יש מאחורי כל זה?
מה בדיוק המוזיקה עושה לנו?
כדי לגלות זאת, עברתי סדרה שלמה של מבדקים
למדידת תגובותי למוזיקה.
פגשתי כמה ילדים שמוחותיהם משתנים
הודות לשעות לימוד, תרגול וביצוע.
שוחחתי עם מטפל שנעזר במוזיקה
כדי לעזור לחברת הקונגרס לשעבר גבריאל גיפורדס
ללמוד שוב לדבר ולזכות להצצה במוחו
של אמן, חתן "גראמי" כפול בעודו מנגן.
♪(נגינה ושירה)♪
כל זה כדי ללמוד איך המוזיקה משפיעה עלינו.
♪(מוזיקה קצבית)♪
אז מה קורה כשאנו מאזינים למוזיקה?
ביקרנו במכון לחקר המוח והיצירתיות של אוניברסיטת דרום-קליפורניה,
ושם ממש בדקו לי את המוח
במטרה להבין את זה.
אני אכנס למכשיר דימות התהודה המגנטית התפקודי.
שפופרת זעירה תקיף אותי.
נפיק את קריאת הבסיס של המוח שלי.
לאחר מכן אאזין למוזיקה,
ונראה כיצד מוחי יגיב.
פשוט לעצום עיניים ולהירגע,
ולשקוע ככל האפשר במוזיקה, בסדר?
♪(מוזיקה קלאסית)♪ פיטר: הנה מה שראינו.
אלה הן סריקות של המוח שלי.
באזורים באדום, הפעילות היא מעל לממוצע;
ובכחול - מתחת לממוצע.
כפי שאתם רואים, יש פעילות באדום בכל המוח שלי,
ולא רק במקום מסוים.
(דניאל) לפני 25 שנה,
חשבו שהשפה מתנהלת בצד שמאל של המוח,
והמוזיקה - בצד ימין.
אבל כיום, כשיש לנו עזרים איכותיים יותר,
דימות עצבי בהפרדה גבוהה יותר ושיטות ניסוי טובות יותר,
גילינו שזה בכלל לא נכון.
איך זה קורה באזורים שונים במוח?
כשהמוזיקה נקלטת ומתועלת לחלקים שונים במוח
היא עוצרת ביחידות עיבוד מיוחדות בקליפת המוח השמיעתית.
הן מזהות עוצמה, ,גובה צליל, מקצב
גוון ודברים כאלה.
מתרחש גירוי של הקליפה החזותית כשקוראים מוזיקה, כמוזיקאים
או כשצופים במוזיקה.
של הקליפה המוטורית, כשמקישים ברגליים,
כשמצליפים באצבעות, כשמוחאים כפיים.
ושל המוח הקטן, שמתווך את התגובות הרגשיות.
מערכת הזכרון שבהיפוקמפוס,
לשמע קטע מוכר,
מוצאת אותו איפשהו במאגרי הזכרון.
המוזיקה מתנהלת בשני חצאי המוח,
בשמאלי ובימני, בחזית ומאחור,
בפנים ובחוץ.
♪(שירה)♪
(פיטר) ומה באשר למוחם של מוזיקאים?
ניגון של יצירה כרוך בדברים רבים מאוד:
מערכות מוטוריות, מערכות תזמון,
מערכות זכרון, מערכות שמיעה.
מתרחשות כל מיני פעילויות מוחיות.
ניגון מוזיקה הוא דבר חזק מאוד.
♪(שופן, "פנטזיה - אילתור")♪
אני אלכס ג'ייקוב רוברטסון.
אני נייתן גלן רוברטסון.
(פיטר) ביקשנו משני המוזיקאים בני ה-11 האלה
לספר לנו מה קורה במוחותיהם כשהם מנגנים.
אחדים מהדברים הכי חשובים, לדעתי, הוא יציבה טובה,
לנגן נכון את התו,
לגאטו, סטקאטו.
♪(כינור)♪
בנגינה בכינור, צריך להחזיק את היד במקום הנכון,
ולהיות מכוונן,
וצריך לא רק לדייק באינטונציה,
אלא גם בצליל.
וצריך גם ויבראטו מעולה.
צריך לחשוב על הרבה דברים.
(פיטר) באוניברסיטת דרום-קליפורניה,
החוקרים בחנו ילדים שמנגנים במשך 5 השנים האחרונות
כדי לראות איך זה משפיע על הפתחותם.
איזורי ריבוי המשימות שבמוח מופעלים, כמובן,
אבל הם זיהו תוצאות נוספות.
ההכשרה המוזקילית במשך 5 שנים
שיפרה את הכישורים הקוגניטיביים ואת תהליכי קבלת ההחלטות.
נצפתה גם תועלת בהתנהגות חברתית פעילה,
וראינו גם שינויים במבני מוח קשורים.
(פיטר) שמעתם את זה? שינויי במבני מוח!
הם מצאו שבמוחותיהם של ילדים שלומדים מוזיקה
נוצרים קשרים חזקים יותר בין חצאי המוח הימני והשמאלי,
וזה עושה אותם לפותרי-בעיות טובים ויצירתיים יותר.
וישנו גם הרגש.
♪(צ'לו)♪
כששומעים יצירה כזאת...
♪(סן-סאנס, "הברבור")♪
...קל להבין מדוע הרגש ממלא תפקיד גדול כל-כך במוזיקה.
השיר הזה, מאת קמיל סן-סאנס,
מוכר כמוזיקה של הברבור הגוסס בבלט.
אף שהוא מניע רקדניות לצאת במחול,
הוא מעורר תגובות שונות אצל אחרים.
♪(הצ'לו ממשיך)♪
יש אנשים שזה גורם להם עור ברווז, צמרמורת.
העקצוץ המשונה הזה שחשים
כשיצירה נפלאה מכה בכם במדויק?
זה נקרא "ריגוש", ולא כולם חשים בכך.
אבל מסתבר שאני - כן.