Svaki puta kada zakoračite,
200 mišića usklađenim radom podiže vaše stopalo,
pokreće ga naprijed
i spušta na tlo.
Ovo je samo jedan od mnogo tisuća zadataka koje izvodi vaš mišićni sustav.
Tijelo prekriva mreža od preko 650 mišića
i zbog nje možemo treptati očima,
smijati se,
trčati,
skakati
i stajati uspravno.
Odgovorna je čak i za uredan srčani ritam.
Prvo, što je točno mišićni sustav?
Čine ga tri glavna tipa mišića:
skeletni (poprečno-prugasti) mišić, koji je tetivama vezan za kosti,
srčani mišić, isključivo vezan za srce
i glatki mišić, vezan za krvne žile i određene organe,
poput crijeva i maternice.
Sva tri tipa izgrađena su od mišićnih stanica,
poznatih i kao vlakna, koja su čvrsto zajedno vezana u snopove.
Ti snopovi primaju signale iz živčanog sustava
koji napinju vlakna, što rezultira snagom i kretanjem.
Na ovaj način nastaju gotovo svi naši pokreti.
Dijelovi tijela
čiji pokreti nisu vođeni mišićnim sustavom
su stanice spermija,
tanke cilije u dišnim putevima
i određene bijele krvne stanice.
Kontrakcija mišića može se podijeliti u tri glavna tipa.
Prva dva, skraćivanjem i izduživanjem mišićnih vlakana,
stvaraju suprotne sile.
Tako će se biceps skratiti, dok će se triceps izdužiti ili opustiti,
savijajući ruku u laktu prema gore.
Ovom kretnjom možemo, na primjer, uzeti knjigu,
ili, ako mišići rade u suprotnom smjeru, odložiti je.
Ovakav uzajamni rad mišića prisutan je u cijelom mišićnom sustavu.
Treći tip stezanja mišića stvara postojanu silu.
Kod ovakvih primjera, mišićna vlakna ne mijenjaju svoju dužinu,
već mišići ostaju čvrsti.
Na taj način držimo šalicu kave ili smo naslonjeni na zid.
Ovo nam također omogućuje da čvrsto i uspravno stojimo.
Skeletni (poprečno-prugasti) mišići čine glavninu mišićnog sustava,
oko 30-40% tjelesne težine
i stvaraju većinu pokreta tijela.
Neki mišići su nam poznati, poput prsnog mišića i bicepsa.
Druge poznajemo malo manje, poput mišića obraza,
mišića koji povezuje vaše lice sa zubima,
ili najmanji skeletni mišić u tijelu,
komadić tkiva dugog 1 mm, zvan stapedius,
smješten duboko u uhu.
Skeletni mišići povezani su sa somatskim živčanim sustavom,
koji nam daje skoro potpunu kontrolu nad njihovim pokretima.
Ova grupa mišića sadrži i dvije vrste mišićnih vlakana
za dodatno izoštravanje naših pokreta, one sporog i brzog trzaja.
Vlakna brzog trzaja reagiraju odmah nakon podražaja,
ali brzo iskorištavaju energiju pa nastupa mišićni zamor.
S druge strane, vlakna sporog trzaja su stanice izdržljivosti.
One sporo reagiraju i iskorištavaju energiju pa mogu raditi duže.
Sprinterica će u svojim nogama nakupiti više mišića brzog trzaja
stalnim treningom,
omogućivši sebi brzo stjecanje brzine,
dok mišići leđa sadrže više mišića sporog trzaja
za dugotrajno uspravno držanje.
Za razliku od skeletnih mišića, srčanim i glatkim mišićima
upravlja autonomni živčani sustav,
što je izvan naše izravne kontrole.
Zbog toga vaše srce radi oko 3 milijarde otkucaja
tijekom vašeg života,
čime tijelo dobiva krv i kisik.
Pomoću autonomnog sustava također se ritmički napinje i opušta
glatki mišić.
To tjera krv kroz glatke unutarnje stijenke krvnih žila,
omogućuje crijevima da se stisnu i tjeraju hranu kroz probavni sustav
te omogućuje tiskanje maternice pri porodu.
Mišići svojim radom koriste energiju i stvaraju važan bioprodukt, toplinu.
Mišić, zapravo, proizvede oko 85% vaše topline,
koju srce i krvne žile zatim ravnomjerno šire dalje tijelom
putem krvi.
Bez toga ne bismo mogli održati temperaturu
potrebnu za život.
Mišićni sustav nam se može činiti većinom nevidljiv,
no, on ostavlja trag na gotovo svemu što činimo,
bio to treptaj oka ili trčanje prema cilju.