Ja, klockan är sju.
Innan vi startar sammanträdet så vill jag tala om,
att vi har våra utrymningsvägar till höger och vänster.
Här framme och så har vi den där vi kom in. Man känner
sig som en stewardess, men det ska sägas.
Vid varje sammanträde.
Och därmed så vill jag förklarar dagens sammanträde för öppnat.
ärende nummer ett, sammanträdet tilltjännagivande
och fastställdes av föredragningslistan.
Tilltjännagivande av sammanträdet har utfärdats den 6 mars
2024 av anslaget på kommunens digitala anslagstavla samma dag.
Samtliga ledamöter och ersättare har fått föredragningslista och handlingar
genom elektronisk kallelse till sisseronassistenten 6 mars 2024.
Beslutar KF att tilltjännagivet om sammanträdet har utfärdats på ett korrekt sätt?
Och så har vi att fastställda föredragningslistan
någon har små synpunkter på dagens föredragningslista.
I så fall kan det vara fullmäktig beslut att fastställa dagens föredragningslista.
Tack! Nummer två, det är upprop.
Fredrik Stålhanske, närvarande. Oscar Waspjär, närvarande.
Centerpartiet Magnus Hara, närvarande.
Maria Jönsson, anmält för hinder och ersätt av Martin Olsson, närvarande.
Liberalerna Anna Ramberg, närvarande.
Mattias Svensson, närvarande.
Kristdemokraterna Martin Ekstrand, närvarande.
Margareta Johansson, närvarande.
Socialdemokraterna Lena Stigstotter, närvarande.
Stefan Lissmark, närvarande.
Mona Schill Ingvarsson, anmält för hinder och ersätt av Claes Paulsson, närvarande.
Gill Andersson, närvarande.
Kent Staff, närvarande.
Eva-Lisa Forssell, närvarande.
Jan Varder, anmält för hinder och ersätt av Göran Dahlgren, närvarande.
Vänsterpartiet Olle Krabbe, närvarande.
Christer Lindqvist, närvarande.
Pierre Malmberg Nyborg, närvarande.
Miljöpartiet De Gröna, rågor och vänner, anmält för hinder
och ersätt av Andrew Briggs, närvarande.
Maria Trudson, närvarande.
Sverigedemokraterna Emma Öster, närvarande.
Stefan Liljenberg, närvarande.
Helena Lindblom Olsson, närvarande.
Marie-Louise Palm, närvarande.
Lars Andersson, närvarande.
Eskil Öhrm, närvarande.
Jack Ljungberg, närvarande.
Hans Klär, närvarande.
Medborgare i samling Anna Jung, närvarande.
Tom Espegård, närvarande.
Rolf Streifert, närvarande.
Lena Larsson, närvarande.
Och Anders Netterheim, närvarande.
Ersättare Johan Kristell, närvarande.
Johan Hållman, närvarande.
Anna Henriksson, närvarande.
Jan Malmgren, närvarande.
Carina Wetterquist, närvarande.
Ingmar Christensen, närvarande.
Katerina Gisow, närvarande.
Kristina Persson, närvarande.
Kristdemokraterna Erik Martensson, närvarande.
Lena Olsson, närvarande.
Socialdemokraterna Jessica Homoné, närvarande.
Lena Rosén, närvarande.
Vänsterpartiet Karolina Frick, närvarande.
Bengt Johansson, närvarande.
Miljöpartiet Kerstin Fonsätt, närvarande.
Sverigedemokraterna Lucas Nilsson, närvarande.
Willy Wikborn, närvarande.
Ingrid Karlsson, närvarande.
Ismo Peckinen, närvarande.
Jenny Svensson, närvarande.
Anders Andersson, medborgarsamling, närvarande.
Hans-Nava Barrafoss, medborgarsamling, närvarande.
Det ska vara samtligen.
Har de alla uppropade?
Då finner jag att det är 41 beslutande ledamöter, närvarande.
ärende nummer tre val av justerande och
bestämmande av tid för protokollets justering.
Förslag för att justera dagens protokoll i Magnus Haara
Centerpartiet och olle krabbe Vänsterpartiet
beslutar fullmäktige att utse de förslag att justera dagens protokoll.
Och det justeras dagens protokoll elektroniskt
onsdagen den 20 mars, 20.24 klockan 16 och 30.
Fem, information och det är IT-kommuner i Skåne AB, alltså Unicom,
som jag bjudit hit för att informera om sin verksamhet.
Och då, för den skulden, hälsar jag vd Cecilia Alveson
välkommen hit, varsågod! Tack så mycket! Trevligt få vara här.
Cecilia Alveson heter jag vd för Unicom och det
har jag varit sen 2016 när bolaget bildades.
Unicom har ett uppdrag att leverera en stabil och säker och robust it-miljö.
Vi ska vara en resurs för ägarna i samverkan.
Vi ska också vara en aktiv part i verksamhetsutvecklingen och se till att
resurseffektiviteten kommer alla ägare till gagn. Så det är det som är vårt uppdrag.
Om vi tittar tillbaka hur bolaget egentligen
kom till så får vi gå ända tillbaka till 2011,
för det var då IT-avdelningarna i Hörby och i Höör slogs ihop.
Det var då namnet Unicom kom till.
Det här slog såväl ut så att Östra Göinge kommun
visade intresse för att bli en del av det här samarbetet.
I samband med det så bildades ett samverkansprojekt där man
bland annat tittade på vilken associationsform man skulle ha.
I slutet av 2015 landade man i att föreslå att ett aktiebolag skulle bildas.
I juni 2016 är bolaget bildat och vi har då ett uppdrag som enbart driftsbolag.
Där vi levererar serverdrift, systemdrift
och support. 2020 så är vårt uppdrag breddat.
Vi har då fått ett uppdrag att även vara den här utvecklingsorganisationen,
den här plattformen för samverkan och den här
möjliggöraren till samverkan mellan kommunerna
i fler frågor än det som är it-drift, även i det
som är verksamhetsutveckling, digitalisering.
Samtidigt så är det så att vi får en fjärde delägare.
Osby kommun kommer med som en del av Unicom-familjen.
2020 så jobbar vi väldigt mycket med att dels migrera in Osby kommun
men också att ta fram en organisationskiss för hur vi
skulle leverera den här samverkansorganisationen.
När det gäller samverkansorganisationen så fattade våra
ägare ett beslut om hur den skulle se ut i september
och sen realiserar vi den 2021. Hösten 2021 så tas det
beslut om och vi får ytterligare två delägare.
Sjöbo och Bromölla kommun är också med i Unicom-familjen.
Det är där vi är nu. Vi är ett icke vinstdrivande
bolag. Självkostnadsprincipen gäller.
Våra ägare är också våra kunder. Vi levererar enbart till våra ägarkommuner.
Vi kan också leverera till de kommunala bolagen som ägs av de här kommunerna
om vi kommer överens om det.
Det är inte alla de kommunala bolagen som köper tjänster från oss.
Det vi ser som en möjlighet hela vägen från
bildandet är det här med kompetensförsörjningen.
Vi har en större it-miljö, vi har fler utmaningar,
en större komplexitet och större volymer
vilket ger en möjlighet för medarbetarna att få en djupare specialistkompetens
vilket är attraktivt för de tekniker som jobbar hos oss.
Det blir också en större part på marknaden.
Det ger volymfördelar, bland annat när det handlar om hårdvaruinköp som datorer
och också när det gäller licenser till exempel där vi har fått bättre priser
ju fler vi har blivit i bolaget. Och så har vi det här med stordrift.
IT-drift är väldigt lämpligt för stordrift.
Det är bara att inse, vi sparar rätt mycket på det här.
Skillnaden för vilken typ av utrustning man behöver,
vilka investeringar som behöver göras
för att drifta sex kommuner eller en kommun är ej så himla stor.
Så att där är en vinst bara i det faktum att vi levererar IT.
Det här är då våra ägarkommuner, lite lätt utspridda över Skånekartan.
Vi har kommuner som är från ungefär 13 000 invånare, största kommunen Sjöbo
närmar sig 20 000.
Det här är inga stora kommuner, de är, och jag ser den som en väldigt fördel.
Det är jämnstora kommuner, har ungefär samma utmaningar,
har definitivt samma leverans till medborgarna
och kan på så vis också dela utmaningar på ett annat sätt.
Vi har nu hand om 10 000 användarkonton för personal.
Sen finns det andra användarkonton, elevkonton.
Det finns också förtroendevalda som har konton.
Vi hanterar knappt 5 000 datorer.
Nästan 3 000 accesspunkter, de här bytlarna i taket
som har en liten blå lampa som ser till att det trådlösa nätet är access,
att vi kan accessa det.
Sen hanterar vi 300 verksamhetssystem, en del av de riktigt små, andra större.
En tanke med att vi samverkar är att vi ska kunna få ner antalet verksamhetssystem.
Att vi ska kunna ha gemensamma verksamhetssystem.
Det är en av de utmaningar vi står inför.
Vi finansierar hela vår verksamhet genom att debitera för den.
Vi tar betalt för alla de tjänster vi levererar.
När vi debiterar har vi en del givna förutsättningar.
Vi har det här med självkostnadsprincipen.
Vi har det här med att vi inte ska gå med vinst.
Sen har vi också inskrivit i våra dokument att vi ska ha en månadsvis debitering.
Sen har vi valt att betrakta de kostnader vi har att debitera för,
som det där som är helt och hållet beroende av volymer,
de helt rörliga kostnaderna och sen de här som är mer eller mindre fasta,
som alla som vi kan fördela per kommun.
Det vi tar betalt för IT-arbetsplatsen är kostnaden för hårdvaran.
Det är den supporttid man får hos servicedesk och sen de licenser
som är knutna till den här hårdvaran.
Sen har vi det som vi kallar för de centrala kostnaderna.
Det är de här som är hyfsat fasta.
Då har vi hela den centrala IT-miljön.
Vi har ett par automationsutvecklare,
alltså två automationsutvecklare som är anställda på heltid,
som bara sitter och jobbar med automatiseringar.
Vi har Samverkansorganisationen,
som ju bildades i och med vårt breddade uppdrag.
Sen har vi det som är de administrativa funktionerna,
som ligger i de gemensamma kostnaderna.
Jag kan säga att vi har en omsättning på knappt 100 miljoner nu.
Höörs totala kostnader för 2023? Det var 16 miljoner det.
En av de saker som har seglat upp absolut högst på prioriteringslistan
är det säkerhetsarbete vi jobbar med.
Vi har jobbat systematiskt med säkerhet under alla år.
Jag har förmånen att ha ett par tre medarbetare
som är extremt intresserade av säkerhet.
Det som är skillnaden nu är att det är fler än de som är intresserade.
Det är många som vill känna till och veta vad som händer.
Vi ser och följer väldigt väl det som händer
i de kommuner som har drabbats.
Vi har väldigt mycket kontakt med de här kommunerna.
Vi drar lärdom av det som har hänt.
Vi försöker se om vi kan pinpointa var och någonstans
de har gjort ett misstag och så åtgärdar vi det.
Men vi ser också det som händer i omvärlden i stort.
Vi ser allt fler attacker.
Det är inte så att vi har en miljö som inte blir utsatt för försök.
Det blir vi. Men vi har hittills lyckats stoppa det
innan det har blivit en attack som har spridit sig.
Men vi jobbar efter tanken att det handlar inte om ett om vi blir drabbade
utan det handlar om när vi blir drabbade.
Vi kommer att bli drabbade förr eller senare.
Vi jobbar stenhårt på att det ska bli senare.
Men när vi pratar om det här...
Jag tror alla hört talas om situationen i Vällinge
där de verkligen har råkat illa ut.
De har blivit av med information som de aldrig kommer att få tillbaka.
Vi har situationen i Bjuv som verkar ha gått bra mycket bättre.
Det vi kan se på de här kommunerna och deras hantering
är inte att de har struntat i sin säkerhet.
Det är inte att de har gjort ett dåligt jobb.
Det är inte alltid att man kan blockera alla de attacker som kommer.
Och de kommer på olika sätt.
Men vi jobbar med säkerhet hela tiden.
Vi har en säkerhetsgrupp som träffas varje månad.
Till den här säkerhetsgruppen har vi knutit en av de här
duktiga säkerhetsexperterna som finns i Sverige
som hjälper oss, stöttar oss och får oss till att fortsätta agera
fortsätta söka de sårbarheter vi har och fortsätta bygga bra rutiner.
Ett resultat av det är det som vi kallar för segmentering eller tiering.
Det här är teknikerprat, inte mitt.
Det handlar helt enkelt om att segmentera upp även infrastrukturen.
Om vi ser den här bilden ni ser så har ni tre olika nivåer.
Vi har en nivå som är klienterna som finns ute hos användarna.
Vi har en nivå som är lagring.
Sen har vi en nivå som är server och brandvägg.
Om någon vill ta sig in i servermiljön så ska det vara svårt för dem att komma vidare.
Det är såna begränsningar i åtkomsten därifrån.
Det betyder också att jag har tekniker som sitter och hanterar
tre, fyra, fem olika signaturer.
tre, fyra, fem olika lösernord för att hålla isär
åtkomsten till de här olika delarna.
Backup är en väldigt bra sak att ha.
Vi har backup som går dagligen, som vi sparar i serverhallen.
Där vi dessutom en gång per dygn skickar över en kopia till en annan location.
En helt fristående server.
Över det så har vi det vi kallar offline backup.
Offline backupen tas en gång i månaden.
Då tar vi en bild av hela it-miljön, servrar,
installationerna och all informationen
där ligger alla verksamhetssystem vi hanterar.
De lägger vi på den här offline backupen.
Offline backupen har bara kontakt med den centrala miljön när vi tar backupen.
Sen tar vi bort den kopplingen.
Och så har vi en backup som i värsta fall kommer vara en månad gammal
när vi behöver använda den.
Men vi kommer inte att stå helt utan information.
Mail är också någonting. Vi har mailen på datorn.
Men vi kan också ha mailen på telefonen och vi kan komma åt mailen
från vilken dator som helst. För vi har webbemailen.
Här har vi säkrat upp åtkomsten ganska mycket.
Jag tänker ibland att en del av det säkerhetsarbete vi gör
innebär att man som användare känner av sig lite mer påverkad.
Man får ha tvåfaktorsinloggningen.
Men det är för att säkra upp miljön.
MFA och villkorstyrtillgång. MFA, multi factor access.
Till exempel när vi använder BankID också.
Vi har inloggning på kontot och så har vi BankID.
Återigen svårare att komma in i systemen.
Sårbarhetsskanningar är någonting vi gör med regelbundenhet i vår it-miljö.
För att se om några sårbarheter har uppstått någonting.
Är det någonting vi ska åtgärda? Vi tittar på lösernordshantering.
Det senaste är att man ska ha ett extremt långt lösernord.
Så där 16 tecken eller någonting. Så behöver man inte byta det så ofta.
Men där är vi inte riktigt än. Där finns även andra sätt att logga in.
Du kan logga in med ansiktskänning och fingeravtryck.
Och alla de andra sätten också.
Och det här håller vi på att jobba på att ta fram en ny policy för.
Vi har it-säkerhetsutbildare till våra utbildningar, till våra användare.
Nimbla kör ut sina små utbildningspass en gång i månaden ungefär.
Man får en kort instruktion som tar några minuter.
Och sen brukar man utsättas för en liten test.
Misslyckas man på testet så får man en ny omgångsutbildning.
Fördelen med Nimbla-utbildningarna är att de kommer en gång i månaden.
Man blir påminn gång efter annan och det höjer medvetandegraden hos alla användare.
Inom Unicom-miljön så är här ingen som är lokal administratör på sin dator.
Man ska inte kunna ladda ner någonting på egen hand.
Det får hanteras via oss i Unicom. Återigen en säkerhetsåtgärd.
Vi jobbar med Microsofts rekommenderade säkerhetsinställningar.
När Microsoft levererar ny lösningar eller funktion så är de bara
ute efter att det ska vara så användarvänligt som möjligt.
Sen får vi ta rekommenderade säkerhetsinställningar
och så applicerar vi dem på dem också.
Sen har vi ett gäng säkerhetsfunktioner som Microsoft tillhandahåller.
Som vi använder den ena efter den andra.
Det vi har på gång när det gäller säkerhet är att
vi skaffar oss en redundant serverhall.
Idag har vi en. Den är enligt MSBs alla krav på en säker och stabil serverhall.
Men vi har bara en. Det vi nu tittar på är en aktiv serverhall så vi har två aktiva.
Det förstärker säkerheten i samband med brand, sabotage eller översvämning.
Den hjälper därmed inte så mycket om vi får
en attack så att vi får ett virusutbrott.
Vi håller på att dra igång Microsofts molnbaserade säkerhetslösningar.
Framförallt nu på servernivå.
Där vi får en större hjälp i att detektera och markera för avvikelser.
Identitet och åtkomst, var inne på långa lösenord.
Vi har en lösning som faktiskt hjälper oss
att få koll på om det är läckta lösenord.
Vilket är väldigt bra. Vi tittar på ett krisrum att använda den dagen det händer.
Vi jobbar mycket på vår krisrutin, vår krisplan.
Nästa steg är ett möte med representanter för
de sex ägarkommunernas krisorganisationer.
Det vi vill göra är att säkerställa att när vi jobbar med en kris inom Unicom
så matchar vår krisplan och vår hantering av krisen en match för kommunernas.
Så att vi är överens om den hanteringen när den dagen kommer.
Vi har automatiserade applicationsuppdateringar.
Vilket också är en säkerhetsåtgärd.
Vi behöver inte vänta på någon tid. Vi behöver inte
avsätta tid utan det sker på automatik.
Vi fortsätter prata säkerhet för denna nivå noll.
Och vi jobbar med klassning av våra system inom Unicom också.
Precis som man gör i kommunerna.
Det här utvidgande uppdraget att jobba med samverkan, att jobba med stöd till
kommunernas verksamheter när det gäller digital utveckling.
Där sade jag att vi tog fram ett förslag till organisation under 2020 och som sedan
beslutades av ägarna.
Det här är en bild av den samverkansorganisation som vi har satt upp.
I de sex kommuner som vi jobbar med så har man olika organisationstruktur.
Man har olika benämningar. Man har olika sätt att se på saker och ting.
Så när ni nu tittar på de här fyra verksamhetsområden som jag har valt att fördela
och arbeta på så är det inte benämningar som matchar med de som används.
De benämningar som används inom Höörs kommun.
Men vi har försökt att gå tillbaka till någonting där vi alla kan enas.
Vi har valt att fördela upp det i det vi kallar för ledning och stöd.
Som i princip är de gemensamma administrativa funktionerna.
Omsorg som är äldreomsorg, ifo men också elevhälsa.
Samhäll och teknik och utbildning är de områden vi har.
Vi har då också fyra verksamhetsstöd och de jobbar
framför allt med vars ett av de här områdena.
Det verksamhetsstöden gör är att bevaka vad som händer inom det här området.
Vilken lagstiftning kommer? Vilka initiativ finns?
Vilka nya lösningar finns där att använda sig av?
De jobbar tillsammans med representanter från kommunerna.
Och tar på så sätt fram förslag till nya lösningar eller genomdriver nya lösningar.
Som en hjälp för våra verksamhetsstöd och våra
samverkansforum att veta att man jobbar med rätt saker
så tar vi fram en strategisk plan för digitalisering i samverkan.
Den strategiska planen tar vi fram genom att titta på de lagar som kommer.
Vi tittar på vilka aktiviteter är beslutade i
kommunerna. Vilka mål finns? Vilka visioner finns?
Vilka förutsättningar har vi? Och var är det störst behov av åtgärder?
Det här lägger vi ihop i en brutto lista.
Vi har representanter från alla kommunerna som
är digitaliseringstrateger eller som i fallet
här i Höör en digitaliseringschef, som
sitter tillsammans i det vi kallar för Digiforum
och så hjälps de åt att prioritera de här olika aktiviteterna.
Då tittar de på vad är viktigast, men de tittar också på vad
hinner vi faktiskt jobba med under det här året.
Den listan som gäller 2024 beslutades av våra ägare den 2 juni i fjol.
På den listan hittar vi följande aktiviteter.
Vi jobbar med systemkartläggning. Här handlar det
om att kartlägga alla de verksamhetssystem
som används i våra ägarkommuner. Att få till information om avtalstider.
Vem är systemförvaltare? Vem använder systemet?
På så sätt får vi en totalbild av vad det är för system som används.
Kan vi börja göra gemensamma upphandlingar? Det är därför vi tittar på avtalstider.
Det som då är systemförvaltarskap är egentligen samma sak.
Om vi ska kunna göra gemensamma upphandlingar så behöver
vi ha samma sätt att se på det här med systemförvaltning.
Vad innebär det? Vilka roller är det? Vilket mandat har man?
Här tar vi fram ett förslag till en gemensam modell för systemförvaltning.
Det finns många tankar och idéer om att jobba med AI. Det vet vi alla.
Det är det vi pratar om nu. Men innan vi börjar använda
AI så behöver vi veta vad det är för information
som vi tänker lägga i verktyget. För att få koll på informationen
så ska vi använda SKRs verktyg Klassa.
Genom det verktyget klassificerar vi den information som finns i systemen.
Vi klassificerar systemet och får koll på om det är känslig information.
Är det information som vi behöver ha extra koll på? Är den sekretessmarkerad?
Vi har en vägledning för hur vi kan använda
den här informationen i olika digitala tjänster.
Säker digital kommunikation är ett nationellt initiativ.
Det är DIG, Myndigheten för digital förvaltning, som äger den här lösningen.
Den är framtagen för att kunna ha en säker, trygg
och stabil kommunikation mellan myndigheter.
Den ska vara så säker så här kan man skicka känslig information.
För att kunna använda SDK behöver man ha en plattform eller en växel
som lägger den här informationen i, en nod.
Inom Unicom-familjen har vi valt att skaffa verktyget Sefos,
som är en plattform som håller på att rullas ut i alla ägarkommuner.
På den första april kommer alla sex ägarkommuner att ha tillgång till Sefos.
Sefos är plattformen, en förutsättning för SDK.
Men Sefos är också en möjlighet för att ha en säkrare kommunikationsväg för mail
inom och mellan Unicom-kommunerna.
Även plattformen går att använda för säker kommunikation.
Det som vi ska ha för att kommunicera med myndigheter, till eller från myndigheter,
är säkert digital kommunikation i SDK.
Vi håller på med automatisering av de processer som är knutna till anställningar,
hantering av anställningar.
Anställning påbörjas eller avslutas och det är
förhoppningsvis det som händer däremellan också.
Då pratar vi inte enbart om konton och kontantering,
utan vi pratar också i steg 2 och 3
om sådant som låstaggar, återkomst till
verksamhetssystem, om man behöver arbetskläder
och får en helt automatiserad process på det här.
Så det rullar på, det kommer att fortsätta rulla hela året.
Digitala nationella prov finns också med på vår strategiska plan.
Skolverkets beslut att köra digitala nationella
prov, som börjar i liten skala under våren.
Där har vi säkerställt att vi har tillräckligt bra
nätverk för att det ska vara möjligt att genomföra.
Sen är det vissa frågor som återstår, en hel
del av dem hänger på Skolverket faktiskt.
Och sist men inte minst så har vi det vi kallar för vitlistan.
Vitlistan är någonting som vårt utbildningsforum har tagit fram.
Där har vi en förteckning över alla de appar
som man använder inom skolans verksamhet.
De appar som faktiskt är godkända, som anses vara bra, säkra och trygga.
De finns med i den här listan.
Det innebär att när man som lärare känner att
man behöver hjälp av någonting ytterligare.
Man vill ha en app för att hantera den här situationen.
Då går man först in i vitlistan och så tittar man.
Är det någon i Unicom-familjen som använder
någonting som skulle kunna vara bra för mig?
Hittar jag det så kan jag ta kontakt med den som använder
appen, snacka lite och så har jag förhoppningsvis löst det.
För Unicoms del innebär det här också att vi vet
att de appar som används är säkra, vilket är grymt bra.
Men jag kan också säga att det här är ett sätt att få ner antalet appar.
I augusti, när vi räknade ihop alla de appar som användes inom
utbildningsverksamheten i de här sex kommunerna, så var det 1200 stycken.
Bara genom att samla ihop och börja rensa och plocka bort och försöka ta
bort lite dubbletter och väldigt liknande vartannat, så är vi nu nere i 800.
Vi ser en möjlighet att få ner antalet ännu mer.
Det är hantering som ska göras. Vi ska vara säkra på att de är bra.
Vi får på det här viset en bättre miljö.
Om vi tittar lite framåt på vad vi jobbar med idag redan,
men som vi också fortsätter att jobba med.
Vi fortsätter att jobba med samverkan.
Alla tycker att samverkan är bra, men det är svårt.
Samverkan betyder ju faktiskt att man emellanåt får jämka lite på sina önskemål.
Man får kanske acceptera att man inte får igenom allt det man vill ha.
Vi fortsätter att jobba med samverkansfrågorna.
Vi tydliggör mer och mer av rutinerna kring samverkan.
Vi har en jättebra grupp människor i det som jag sa nyss.
Digiforum, där vi har mer digitaliseringschefer, digitaliseringsstrategor.
En representant för varje kommun som är insatt i de här
frågorna som representerar sin kommun på ett jättebra sätt.
Det är en riktigt bra förmedling. Vi fortsätter
såklart att fokusera på säkerhetsfrågor.
Här kommer fler åtgärder. Jag kan lova att vi inte kommer att släppa det.
Sen jobbar vi väldigt mycket med e-tjänster för medborgarna.
Vi har två automationsutvecklare, vilket gör att vi kan ha mycket högre tempo.
Just nu håller vi på att byta plattformen för e-tjänsterna
för att få något ännu bättre än tidigare.
De blir billigare i det långa loppet.
Men vi jobbar också med andra automatiserade lösningar
för inre effektivitet i kommunerna, men också inom Unicom.
Vi har jobbat under de senaste åren med att mikrera in kommuner.
Vi har jobbat de senaste åren med att utvidga
vår verksamhet och ha ett större uppdrag.
Nu tittar vi faktiskt in ett tag på vår egen effektivitet.
Kan vi automatisera, till exempel genom att använda AI?
Precis som vi tittar på i kommunernas verksamheter.
Sist men inte minst, samverkan pratar vi om på många olika nivåer.
Lokalt, regionalt i Skånes kommuner, men också nationellt.
Nu har vi till exempel handslaget från SKR.
Ett initiativ från SKR som syftar till att få samverkan mellan
Sveriges kommuner i olika digitaliseringsinitiativ.
Det har börjat rulla nu. Det börjar komma ut erbjudande mot slutet av våren.
Sen om planen håller så kommer det att börja konkreta aktiviteter till hösten.
Grejen är att just nu vet vi inte så mycket om vad det blir för aktiviteter.
Men vi följer dem noga tillsammans med våra kommundirektörer.
Vi följer noga och tänker att vi lär av dem och använder det vi kan använda.
Vi hoppas också på möjlighet att få vara med och påverka det som SKR jobbar med.
Tack så mycket Cecilia, är det någon som har frågor till Cecilia kring det här?
Stefan Lissmark, varsågod. Tack ordförande och tack
för ett bra föredrag. Mycket informativt och bra, tack.
Jag får också tacka dig som representant för
Unicom för dels det här med säkerhetsutbildningen.
Den har varit mycket intressant och lärorikt både som privat och förtroendevald.
Verkligen. Supporten vill jag också tacka dig för. Den är underbar.
Jag som befinner mig på källarplan nivå E eller F.
De är tålmodiga, de är duktiga, de guidar mig när det väl strular till.
För det vidare till dem. Jag brukar säga det när jag har dem.
Men jag är lite orolig för det här med AI, att det
ska bli en AI-robot som ska guida mig senare.
Jag har inte så bra erfarenhet inom sjukvård och liknande med robotar.
Jag hamnar ofta i en loop. Det jag har fråga är ju två saker.
Vi har på dagordningen framöver.
Det här med att vårt arkiv ska centraliseras och bli större och säkrare.
Är ni inblandade i det? Det är ena frågan.
Där kan jag känna att det kan finnas osäkerhet i det med att ha ett stort arkiv.
Och så som kan saboteras.
Det andra som kom upp är att det finns fler kommuner som knackar på Unicom-dörren.
Som vill komma in och släpper in dem. Tack så mycket.
Jag lovar att ta med de trevliga orden tillbaka
till organisationen. Det uppskattas alltid.
När det gäller frågan om centraliserat arkiv så ser jag inte att vi är aktiva i det.
Vi finns här om det behövs, såklart. Men där är vi inte aktiva. Fråga två.
Det är så här. Vi hade ett mål som var att vi
skulle landa här någonstans där vi är idag.
Vi har 90 000 invånare som vi hanterar i de här kommunerna.
Där var en medveten tanke i det. Att ha en bra bas att fördela kostnader på.
Just nu säger våra ägare nej till att ta in fler kommuner.
Vi har istället valt att fokusera på att landa
i det vi har. För det är korrekt och bra.
Mina medarbetare tittar med skräck på mig när jag tar upp det om fler.
Det har varit ett tufft jobb att få in de här kommunerna.
Det är ett arbete som vi har en stor ödmjukhet inför.
För det vi gör är att flytta en kommuns hela it-miljö.
All information om det vi flyttar till oss.
Jag skulle kunna tänka mig någon mer sen, men då får det gå 4-5 år någonting.
Så just nu har vi ingen som knackar på dörren.
Då var det Eva-Lisa Forssell som också har en fråga.
Först tack för mycket bra och intressant information.
En par frågor. I den här organisationsmodellen som du visade upp med fyra sektorer.
Finns det en grupp från varje sektor som jobbar specifikt med Höörs kommun?
Det var lite trevligt att veta.
Det ena och det andra är hur många anställda finns inom Unicom?
Sen undrar jag också hur det är med...
EU jobbar väldigt mycket med cybersäkerhet just nu och de har äntligen kommit loss.
Jag skulle vilja veta hur det påverkar mig som
förtroendevald och medborgare i Höörs kommun.
Kommer allt sånt via SKR på något vis?
Eller hur jobbar ni inom Unicom med EUs nya strategier för cybersäkerhet?
Om du tar frågorna så svarar jag. Okej, så står jag kvar här.
Det finns speciellt en grupp med folk som jobbar specifikt med Höörs kommun?
Inte inom Unicom samverkansorganisation.
Men här finns ju en grupp i Höörs kommun, digitaliseringsråd.
I det digitaliseringsrådet finns istället verksamhetsstöd med.
Som sitter med i det mötet. Så knyter vi ihop det så.
Och så var det antalet anställda? Vi är 50 stycken.
Majoriteten sitter då i servicedesk.
Så får jag hålla med Stefan lissmark också. Man
får alltid en service man vill ha. Snabbt och lätt.
Den sista frågan handlar ju då om EU och cybersäkerheten. Tack. Tack.
Det är ju verkligen någonstans tjänster som ger överrörelse av nya förordningar.
Nya direktiv, EU är väldigt, väldigt aktiva. Vi följer de nya lagarna själv.
Vi brukar inte vänta på SKR i de lägena. Vi är själva med.
Vi tittar, vi försöker förstå och vi tar till oss.
Här finns ju frågor inom AI-akt som behöver förankras i respektive kommun.
Behöver ta beslut. Som vi sen får hålla oss till.
Vi har Nice 2 som på samma sätt kommer att påverka ganska mycket.
Hela vägen ut i kommunerna. Här är mycket som kommer nu.
Vi följer. Vi försöker förstå.
Om vi inte förstår själv så tar vi in juridisk hjälp för att förstå dem.
Och så får vi realisera det allt eftersom.
Då var det Olle Krabbe och därefter var det Oskar Vaspjär.
Jag undrar lite om det här med... Det produceras ju väldigt mycket data varenda år.
Den här backupen som tas med jämna mellanrum måste ju bli större och större.
Är det nåt sätt att minska ner det i andra ändan?
Jag tänker speciellt på förtroendevalas mail.
Kommer de att sparas i all evighet? Långt efter man har dött så finns de kvar.
Just mailen sparar vi inte på det sättet.
Vi sparar väldigt mycket baserat på att vi måste spara informationen.
Då handlar det mestadels om information som finns i vår verksamhetssystem.
Som vi ska spara, som ska arkiveras så småningom. Men mailen sparar vi inte.
Trots att jag själv raderar mina mails så har jag
fått öka den eftersom det inte fanns plats till mer.
Det berodde på att det sparades på Unicom så att en viss del sparas tydligen.
Är det inte på all evighet? Det här med
datamängden, kan man börja sudda ut någon gång?
Det beror på vilken information vi får.
Det är ju kommunerna som äger sin egen information.
Då måste vi få den signalen att nu kan ni ta bort den här informationen.
Det tydligaste är de fall när man avvecklar ett verksamhetssystem.
Att då avveckla det på riktigt, arkivera det som ska
arkiveras och kunna ta bort det gamla systemet.
Det är det tydligaste exemplet vi har på att vi faktiskt blir av med data också.
Oscar Wassbjär vsg.
Ja, du får nog ta den i denna, så du får sänka den lite grann.
Vi har bara en stol vi kan höja och sänka.
Men vi är lyckliga för den. Ja, det löser vi bra.
Vi behöver prata i mikrofon eftersom det här går ut.
Jag hade bara två frågor till Cecilia.
Den första var att du sa att ni lägger mycket
vikt på Microsofts målbaserade säkerhet.
Är det då liksom Defender, Lighthouse, etc.?
Jag är i branschen, så jag ser hur mycket bekymmer det
kan vara med att man tar in så mycket säkerhetsdata som möjligt.
Sen läggs det på en hög och sen gör ingen någonting.
Har ni det i planen också, någon form av SOC eller Security
Operations Center som tittar på detta och agerar?
Det är min första fråga. Jag kan lugnt svara ja.
Vi har ingen på plats idag, men det är precis som du säger.
Vad meningen är att samla en massa loggar om man
inte använder informationen som finns i dem?
Jag ser framför mig att det i sig borde kunna vara
en ai-lösning för att sortera ut avvikelserna.
Det finns också i den här tanken att titta på en SOC.
Inte minst för att få någon som sitter och följer dygnet runt varje dag.
Min andra fråga är hur ser Unicoms arbete ut på en form av MDM-lösning?
Har ni det på plats idag? Mobile Device Management?
Jag nickar. Yes, där har vi. Du var klar?
Ja, det har vi. Vi har en MDM-lösning och det är Microsofts MDM-lösning.
Vi jobbar väldigt mycket i Microsoft-miljön. Det gör livet lättare för oss.
Sen kan man tycka att vi sitter fast i Microsoft, men det gör vi.
Vi har en MDM-lösning på plats, yes. Vsg Johan Svahnberg?
Tack så mycket. Det är egentligen inte en fråga till dig, Cecilia, utan mer en
kommentar till det som Olle var inne på lite med backup och data-hantering.
Det är nämligen så att Höörskommun har något som heter dokument
hanteringsplan där vi har tagit beslut på vilket sätt handlingen ska sparas.
I förhållande till Unicom informationen och megabyte till slut.
Den föreskriver om handlingen ska sparas
ett år, fem år, tio år eller för all evighet.
Varje gång man säger att ett ärende är avslutat och redo för arkivering så
skickar vi dem vidare till Sydarkivera som är vår digitala arkiveringsmyndighet.
Processen där kan ta lite olika tid så att den
mellanlagras hos oss lokalt med Unicom fram tills dess.
Men sen när den är överlämnad finns den inte längre kvar hos Unicom.
Därmed byggs inte informationen på megabyte-mässigt i all
oändlighet utan den växer till följd att vi blir fler, där finns fler system.
Till exempel att vi har fler filer men där tas också bort från andra änden.
Nu blir det så att det går in mer och mer i det digitala men det är
också automatiserade processer i vårt ärandehanteringssystem.
När vi sedan scannar in handlingarna så läggs de efter vilken tid de ska gallras.
Så är det tio år så kommer de sen att tas bort efter tio år.
Det försvinner efter hand så att det blir inte all information i all oändlighet.
Men mailen kan man i dag ha uppmärksammat.
Har vi till exempel ett samrådsmöte där man skickar ut
planhandlingar och liknande med filer på 25 megabyte
och man skickar det till 30 förtroendevalda så blir det
väldigt mycket för alla får det sparat i sin inkomst i den mängden.
Så det är inte fel att radera de mail med stora filer efter
hand man har dem. Tack! Tack så mycket Johan!
Så då vill jag tacka dig Cecilia för en utmärkt
föredragning och vi är ju väldigt beroende av er
men den föredrag som vi fick här så känner jag oss relativt
trygg i alla fall med tanke på vad som händer i den här världen
som är väldigt svår och överskådig. Stort tack Cecilia! Tack ska ni ha! Tack!
Då så går vi över till ärende nummer fem och där gäller det en interpellation.
Angående hög skolfrånvaro interpellation
lämnad av Stefan Lissmark med flera från Socialdemokraterna.
Mitt första fråga till kommunfullmäktige beslutar
fullmäktige om att interpellationen får ställas.
Då så Varsågod Stefan Lissmark Socialdemokraterna!
Tack för ordet ordförande och fullmäktige ledamöter, press och medborgare där hemma.
Det här initiativärendet skrev Jessica och jag i slutet på
förra året och det var mycket skriverier i Skånskan
om hög frånvaro i grundskolan. Vi blev såklart bekymrade
och undrade liksom vad är det som har hänt
och vad händer och vad gör vi åt det. Det här att vara
borta länge från skolan eller vara borta från skolan
vet vi ju att det påverkar skolaresultatet och vi
vet ju också att det är man borta länge
och det kan vi också se som har jobbat och sånt.
Är man sjukskriven i längre tid så är det ett litet hinder
att komma tillbaka till jobbet. Det är en liten spärr där
att komma över och så är det ju för våra barn och ungdomar
också att de känner att har jag varit borta en månad
så jag vad ska skola eller mina kompisar säga
vad frågar de och så där. Så det behövs ju lite hjälp och sådant.
Nu har vi fått information och jag vet också att Bun har fått information.
Men jag tycker det är viktigt att vi som sitter här också får
information från dig och inte bara från sociala medier och press.
Så varsågod. Jag återkommer sig. Tack.
Tack ska du ha Stefan men det är faktiskt jag som
lämnar ordet till Camilla Kampf, Moderaterna. Varsågod.
Tack så mycket och tack Stefan för en mycket bra frågeställning,
interpellation som är ställd till mig och skolchefen.
Jag ska försöka svara lite på dina frågor.
Hur många hemmasittande barn finns det i vår
kommun? Avseende elevers frånvaro under höstterminen 2023
framgår att totalt sex elever har en frånvaro på 75 procent eller mer.
Detta motsvarar 0,35 procent av eleverna i vår kommun.
Eleverna går i årskurs 2, 5, 7 och 8.
Inom sektorn använder vi inte begreppet hemmasittare. Istället
pratar vi om elever med problematisk skolfrånvaro.
Då syftar vi på elever som är frånvarande från skolan
under en längre tid eller elever med hög frånvaro.
Sedan läsåret 2023-2024 har sektorn på huvudmannanivå
infört nya rutiner för att följa upp elevers närvaro i skolan.
Vi följer upp elevers närvaro vid olika tillfällen under läsåret.
Vid senaste uppföljningen tittade vi på antalet elever
som har 20-50 respektive 75 procents frånvaro.
Det vill säga både giltig och ogiltig frånvaro.
Inom sektorn har man tidigare inte följt upp elevers frånvaro på huvudmannanivå.
Därför finns ingen statistik att titta tillbaka till.
En betydande andel av elever med hög frånvaro är elever
med neuropsykiatriska problem, ADHD, autism och andra svårigheter.
Förklarliga skäl. Hur ser statistiken ut nationellt? Avviker vi från den?
Det saknas nationell statistik avseende elevers frånvaro.
Ingen vet hur många de frånvarande eleverna i hela landet i Sverige är.
Vilka insatser gör våra skolenheter för att få tillbaka hemmasittare,
men även förebygga potentiella elever som riskerar att bli hemmasittare?
Skolinspektionen kom i sin kartläggning 2016 fram till att framgångsfaktorerna
för att motverka problematisk skolfrånvaro är tidig
upptäckt, kartläggning, utredning, åtgärder och samverkan.
Utifrån denna kartläggning och annan forskning har sektorn
under höstterminen 2023 arbetat fram en närvarotrappa.
Har du den Gunilla? Ni har fått den i handlingarna.
Som ska implementeras i verksamheterna under vårterminen 2024.
Den bygger just på framgångsfaktorerna som Skolinspektionen identifierat.
Närvarotrappan ska fungera som ett stöd i arbetet i verksamheterna
och där det framgår vad olika professioners
arbete är i arbetet med elevernas närvaro.
Syftet med närvarotrappan är att förebygga
att elever hamnar i problematisk skolfrånvaro.
Som ett sätt att utveckla ett samarbete mellan skola och socialtjänst.
Socialtjänst har ett projekt med skolsociala team
startat upp i varje sju till nio skolor under vårterminen 2024.
Alltså på Ringsjöskolan och Sätoftaskolan.
Projektet bygger på att socialtjänsten ska vara i skolan och tillsammans med skolan
arbeta bland annat med insatser för elever med problematisk skolfrånvaro.
Det går inte att ha en universallösning för alla
elever för att de ska komma tillbaka till skolan igen.
Skolan behöver utgå från varje enskild elevs behov
och dessa ska framgå i en frånvaro utredning.
För att få tillåtgärder som är framgångsrika behöver skolan
lyssna till elevernas beskrivning av sin situation.
Nästan alltid krävs förändringar i skolmiljön.
Vissa elever kan få en väg tillbaka så kan det vara en
undervisning i mindre grupp eller något annat personligt extra stöd.
Anpassad studiegang kan också vara nödvändig.
Elever kan få gå kortare dagar med ett anpassat schema.
Nyligen har även en ny licens tecknats för att använda en robot AV1
som gör det möjligt för elever att delta i undervisning och
sociala sammanhang när de inte är på plats i skolan.
Eleven kopplade upp sig digitalt i klassrummet
genom roboten som redan finns i klassrummet.
Utifrån tidigare erfarenheter vet sektorn att roboten
har fått en positiv effekt på några elevers återgång till skolan.
Att man kommer dit lättare. Men för en del elever
fungerar det inte alls. Allt behöver individanpassat.
Men roboten är aktiv och den fungerar som åtgärd till en elev.
Det krävs helt enkelt olika åtgärder för att olika elever ska finna sin väg.
Och det viktiga är att de enskilda åtgärderna utvärderas
kontinuerligt för att säkerställa att de får effekt.
Och så ställde du frågan ekonomiskt.
Hur ser detta ut? Ser vi något behov av extraekonomisk stöd i sektorn?
Och det gör vi inte för att vi har börjat titta på det här i
tidig ålder och hoppas att vi kan hålla oss inom ramen.
Tack! Tack så mycket, Camilla! Stefan Lismarck, varsågod! Tack så mycket, Camilla!
Vi kan väl börja bakifrån. Jag har ju framförallt de sista åren arbetat med...
Jag säger hemmasittare, för det var ju faktiskt det de var.
De var ju verkligen hemma länge.
Och det är glädjande det du säger, just det här med
individanpassning, för det var det där vi fastnade.
Skolan skrev ju en orosanmälan till socialnämnden och
sen började vi arbeta med ungdomen och föräldrarna.
Man kan ju säga så här att ingen, i alla fall träffar jag
aldrig på en förälder som tyckte det var bra att barnet var hemma.
Alla ville, var upptagna av det här att barnen
skulle komma tillbaka till skolan, ungdomen.
Det var stor oro och ångest i familjen, föräldrar, syskon, målföräldrar.
Alltså det gav ringar på vattnet och alla var så oroliga för just den här ungdomen.
Och de var oftast, i alla fall normalpresterande, en del högpresterande.
Och de ville också tillbaka. Men det var så att säga,
det fanns en stor passage för hur man skulle passera.
Och min erfarenhet var att skolan var inte så flexibel, tyvärr inte.
Man hade många idéer i familjen och eleven, hade
många idéer, men skolan sa nej, det kan vi inte.
Föreskrifterna förbjuder det, lagen förbjuder det. Ja, de hade många.
Robot var en sådan sak. Detta var innan pandemin.
Man hade en robot, men man fick inte använda den. Det förbjöd skollagen, sa de.
Efter eller under pandemin så gick det ju jättebra att använda den.
Otroligt bra. Och det är roligt att vi nu kan använda den.
För det finns elever som skulle klara det, men de klarar
inte skolsituationen, inte klassrumssituationen.
Så jag tycker det är jättebra. Det är bra det.
Och att man tittar på enskilda åtgärder, det är jättebra.
Det här sociala teamet är jag intresserad av. Vad består det av?
Nu är det ett projekt, och vad jag har förstått
på Jessica så är det ett ettårigt projekt.
Jag skulle vilja se att det är stadigvarande.
Inte projekt, utan stadigvara. Och helst då kanske ett projekt på tre, fyra år.
Och det bygger ju också, det är väl det som i sårbarheten bygger på,
att de som är med i gruppen stannar kvar i gruppen.
Därför det handlar om relationer.
Det är så att man bygger upp relationen till föräldrar och
ungdomen, men också relationen inom gruppen.
Slutar en, ja då är det en ny grupp igen. Så man ska försöka hålla ihop en.
Så att, vilka ingår i den här gruppen?
Men tack för svaret. Det ger värme åt hjärtat i alla fall att de är på väg.
Varsågod Camilla, kan du först gärna stå och
då kan du gärna stå kvar och svara på frågan.
Det kan jag göra. Stefan, det här skolsociala temet,
vi har sagt att vi ska börja med det och utvärdera det.
Vi kommer utvärdera det nu i mars, och sen kommer vi
att starta detta året med det och se om det ger effekt.
Så det är ingen som har sagt att vi hugger i sten att vi slutar
efter 2024, utan fungerar det bra så kommer det att fortlöpa.
Det består av en företrädare för eleven, det kan vara
mentor eller en elevassistent och en socialsekreterare.
Och även skolhälsovården är såklart inkopplad i detta. Det står kvar.
Du kan också stå för det är fler som vill komma in sen.
Jag glädjs äver att det är fler som vill ha information.
Jag förstår inte riktigt, Camilla, är det en
grupp som är nu eller ska ni starta den?
Vi har startat den i samarbete med socialtjänsten från januari.
Det ser lite olika ut med tanke på individer, det kan vara någon
som behöver extra stöd av socialsidan hemma.
De här skolsociala temen är också väldigt individualiserade.
Det är inte så att man har en skolsköterska, mentor och
socialsekreterare, utan det är helt enkel på vilka behov man har.
Om man behöver ha hjälp att komma till skolan,
kanske familjesituationerna eller sjukdom.
Jag trodde det var en fast grupp.
Nej, gruppen finns men man rycker in i olika trådar beroende
på vad man behöver i vilken enskild elevs situation.
Men det är ett stort samarbete mellan social och barnutbildning.
Jag glädjer mig mycket att de är med på det.
Bara så kan jag lycka till. Jag kan se mycket
svårigheter i att den är så flexibel och flytande.
Det är just det här för att få varje individs behov.
Det är just för de allra svåraste barnen som behöver
detta stöd och då måste vi göra det individanpassat.
Och uppföljning, sa du? Första uppföljningen är i ny mars. Så det ser vi fram emot.
Ja, jag också. Absolut, absolut får du gärna.
Tack så hemskt mycket Jessica, jag är klar.
Tack så mycket. Camilla. Anna Jung (MED)
har också en fråga. Därefter har vi Olle Krabbe.
Tack herr ordförande, ledamöter, åhörare och press.
Frågor på det som har sagts är lite så här att robot,
är det en verklig robot eller är det ett system?
Har vi en robot som ska delas mest mellan skolor och klasser?
Eller som sagt, vad är det liksom någon
grej en lärare eller klassrum kan klicka på?
Ta det direkt Camilla, annars glömmer vi var vi är någonstans.
Det är ett system. Så att alla skolor kan koppla in?
Det ska man kunna göra, hur stort man kan
göra detta, det är jag inte teknisk kunnig av.
Men det är ju super, det är jättebra, jätteintressant.
För vi vet ju att många hemmasittare mådde ju bra
under pandemin för att de hade inte de kraven på sig.
Så detta är ju kanon. Spännande.
En annan grej, sjukskrivna barn, vad finns de i den här statistiken?
De finns med i den här statistiken och det ska man vara medveten om. Precis.
Har man till exempel anorexi eller något sådant och är
sjukskriven, så är det inte samma problematik som vissa andra saker.
Precis, kan vara körtelfeber och annat också.
Jag vill slå ett slag för att jag var på ett möte
med Liberalerna under Jörgen Ekmans tid.
Han bjöd in eller Liberalerna bjöd in en väldigt intressant person från Landskrona.
Som pratade jättemycket om det här.
Jag vet att några från Sverigedemokraterna
var också med på detta möte, var ni inte där?
Hon var jättebra, tyckte jag.
Och henne borde vi bjuda in eller borde Liberalerna
bjuda in på ett öppet möte igen, så kan vi gå på det.
Jag kommer faktiskt inte ihåg vad hon hette, men det kan ni säkert kolla upp.
Sen skulle jag bara vilja avsluta med en liten text som jag läste.
I höör vad händer på byn. Den 28, det är andra, 24.
Alltså för bara nån vecka sen.
Dags att boka frisörtid, du börjar bli långhårig.
Nej mamma, om man är nyklippt i skolan så slår de en.
Ska vi köpa nya idrottskläder?
De gamla börjar bli för små och du växer så fort.
Nej mamma, jag behöver inga. Varför inte det?
Vi är många som har våra vanliga kläder på idrotten.
Men varför? Ni måste byta om och duscha efteråt.
Nej, vi duschar hemma sen och vi vill inte byta
om då, för då kanske någon tar kort med mobilen.
Mamma, idag blev jag retad, för jag ville
inte prova energidryck. Vad gör ni på rasterna?
Jag och en kompis brukar bara sitta i en del av
skolan, den som är närmast hemklassrummet.
För där vet de att läraren håller till om det skulle vara något.
Ska vi köpa nya kläder eller skor? Man blir retad om man har nytt på sig.
Mamma, jag har ont i huvudet, magen, kan jag få vara hemma idag?
Sist nämnda ifrågan jag får varje vecka, eller som
sms från skolan där min son undrar om han får komma hem.
Detta är alltså taget från min son som går i år sju på Ringsjöskolan.
Min son är en vanlig kille, ser vanlig ut, en i mängden, har kompisar,
försöker så gott han kan i skolan, är snäll och så vidare,
har aldrig varit mobbad och är inte mobbad i nuläget.
Utan detta är liksom det vardagliga klimatet på högstadiet.
Den vardagliga atmosfären, det vardagliga bemötandet, etc.
Verkar vara standard generellt, oavsett vem man är och vilken bakgrund,
så är det detta bemötandet från andra elever.
Han vågar inte klippa sig, han vågar inte komma med nya kläder och skor.
Han vågar inte röra sig runt om i hela skolan.
Han vågar inte ens byta om till idrottskläder.
Och som mamma tänker jag, vad i helvete.
Och varför är jag anonym? Jo, för att jag vill inte
att min son ska riskera att hängas ut givetvis.
Lärarna gör så gott de kan. De kan inte vara där varje minut i varje hörn.
Detta lyfts om och om igen. Och det har alltid varit så här.
Och sen vet vi alla att en lärare som står upp för en elev blir utkastad bevisligen.
Sen har jag full förståelse och respekt för
att detta är många barns vardag sedan tidigare.
Kanske som alltid blivit utsatta under alla sina år.
Och fastän jag aldrig haft barn som blivit mobbade, vad jag vet,
så har jag alltid varit en förälder som har drivit frågan och lyft problematiken
för att synliggöra den så ofta jag bara kan i de
forum där det kan göra nytta. Men det händer inget.
Skadorna blir stora, ungdomarna tappar bort sig
själva och vågar inte ens vara sig själva längre.
Tappar gnistan att utbilda sig, får diverse
hälsoproblem, går mot att bli hemmasittare
som alltför många barn redan är, men verkligen inte hade behövt vara.
Vad kan vi göra mer än att prata aktivt med våra barn?
Att inte ens få vara lov att vara nyklippt, däran tar mig fram vägarna över.
Tillägg, en lärare på Ringsjöskolan ska idag vidare befodra ett mejl
där jag lyfter problematiken till skolledningen.
Och jag har betonat att detta inte handlar om ett enstaka fall,
utan att det är mer generellt utbrett än så.
Dock har jag inte hänvisat till just detta inlägg,
men jag gissar att någon från skolvärlden säkert kommer uppmärksamma
att det förekommer ett inlägg för att få ytterligare
visuellt stöd i vad problemet handlar om,
samt vuxnas reaktioner på detta.
Tillsammans är vi starka och tillsammans kan
vi påverka och stötta skolvärlden i detta
om det behövs och efterfrågas.
Från en orolig förälder skrivet på Facebook. Tack!
Då är det Olle Krabbe, Vänstepartiet. Varsågod!
Tack ordförande, det finns väl bara en positiv sak med detta,
och det är att ledamöterna i barn- och utbildningsnämnden
har en väldigt meningsfull arbetsuppgift
framför sig resten av den här mandatperioden,
och det är att få ner de här siffrorna.
Tittar man på det att bara i högstadiet 175 har elever en problematisk frånvaro,
så förstår man att det skulle gå åt många skolsociala
team att göra frånvaroutredningar på alla dessa
och dessutom komma in med åtgärder.
Det gäller ju verkligen nu att börja i rätt ände och börja med de som går,
som vi såg i den här revisionsrapporten om skolan, på låg-
och mellanstadiet och sjunde klass framför allt.
Det är inte lönt att börja med dem i åttan
och nian. Vi har så mycket att göra i detta.
Det är naturligtvis en samvariation i stor
utsträckning mellan de som har den här frånvaron
och sedan inte klarar skolan.
Lycka till i barn- och utbildningsnämnden, säger jag.
Tack så mycket, Jack Jungberg, Sverigedemokraterna.
Jag vill bara svara dig, Olle, att vi ser ju att
desto äldre du blir desto mer ökar det.
Det är inte så att vi blundar för de här barnen i
förskolor, eller låg- och mellanstadiet, utan alla är sedda.
Vi har dock inget elevhälsoteam för dem, eller skolsocialteam.
Elevhälsoteam har vi, men inget skolsocialteam för de barnen i lägre ålder.
Det är helt nytt. Det kanske kommer neråt i åldrarna
sen. Men vi börjar, måste börja någonstans.
Då får du gärna stanna kvar, Camilla.
Tack så mycket, ordförande, ledamöter, presa och hörare.
Om jag kommer ihåg Camilla, så är det så att vi har
begärt i nämnden att vi ska få uppföljning regelbundet.
Vad som gäller frånvaro, vad som gäller hur vi
arbetar med trakasserier, olika behandlingar på eleverna.
Så det är någonting som vi redan har tagit upp.
Det har kommit långt, vill jag säga.
Vi har rätt mycket nytt personal också i ledande positioner,
som faktiskt har tagit sig an detta på ett föredömligt sätt.
Det tar tid att få det igenom, och vi tänker
inte i nämnden sitta och luta oss tillbaka.
Där är Camilla och jag väldigt överens på de här punkterna.
För detta måste man faktiskt komma ihåg att
det har ingenting med partipolitik att göra.
Detta har att göra med våra ungdomar, deras utbildning.
Det jobbar vi väldigt hårt för i nämnden. Så där
tycker jag att ni ska känna er ganska trygga.
Tack Jack, jag håller med dig.
För värmande ord, men det är roligt och det är som du säger
att det är en ening nämnd som jobbar för detta och sektor.
Ja, och jag tycker att det är mycket, mycket bra att frågan
kom upp här och att det blev presenterat.
För det innebar också att det kom upp ordentligt i nämnden och mer tydliggjort där.
För det är ju verkligen någonting som är oerhört viktigt.
Tack så mycket.
Japp då var det Johan Svahnberg, Moderaterna Varsågod.
Tack så mycket, ordförande.
Frånvaron som vi hör här i kväll, den är inte helt lätt att tolka.
För som ni säkert förstår så är vissa sjukdomar gör att du borta
länge och lite ledighet gör att du borta vissa dagar.
Och bara fem dagars frånvaro är faktiskt tre procent av läsåret.
Och alla har vi ju varit barn en gång i tiden.
Så vi vet ju med oss att jag tror ingen här i
salen har haft en hundraprocentig närvaro genom skoltiden.
Men här är ju ett stort problem och jag är väldigt glad att man har
tagit fram närvarotrappan och kommer jobba vidare med frånvaron.
Och det är ju att vi faktiskt saknar en komplett uppföljning.
Både lokalt sedan tidigare, vilket alla andra
kommuner också saknar, men också nationellt.
För arbetsplatser så går det lätt att läsa ut om sjukformvaron
för det är ju krav att man ska följa upp i en personalredovisning.
För kommunens del så vet vi att personalformvaron ligger
ungefär på åtta procent i genomsnitt över åren.
Och där hade vi börjat närma oss 15-20 procent så hade det varit jätteallvarligt.
Men vi ska också komma ihåg att det inte är jämförbara siffror.
Men vi hade kunnat bryta ner frånvaro på sjukdom eller ogiltlig
frånvaro så att säga så hade vi fått ett mycket bättre underlag.
Men det är inte heller alarmerande siffror som vi får presenterade
till oss även om allt skulle vara i ogiltlig frånvaro.
Där finns faktiskt en undersökning som Skolverket genomförde 2021.
Då hade man regeringens uppdrag på att ta fram ett nationellt register.
När man gjorde undersökningarna för de besluten så kunde man konstatera enligt SVT
att man hade 25 procent av niondeklassarna som hade minst 15 procents frånvaro.
Det är väsentligt många fler än de strax under 10 procenten
som vi har här som vi har satt på 20 procents frånvaro.
Men ingen säger någonting om den bakomliggande orsaken förstås.
Och det är ju den som är den viktigaste.
Så jag ser mig spänning fram emot att fortsätta arbetet.
Jag hoppas våra kollegor i riksdag och regering gör
någonting åt så att man kan börja ta fram en samlad statistik.
Så att man också kan hitta de kommunerna som det verkligen
går sämst för så att också de kan få extra stöd och hjälp.
För i dagsläget så kan vi inte jämföra hur det ser ut.
Vi kan vara bäst i klassen. Vi kan också vara sämst men ingen vet. Tack så mycket!
Tack så mycket Johan, Jack Ljungberg, Sverigedemokraterna och alla andra.
Stefan Lissmak, Socialdemokraterna. Ja, Jack Ljungberg vsg.
Tack ordföranden, ledamöter, press och åhörare.
Det är ju klart att det är sorgligt att det inte har funnits någon sådan statistik.
Och vad jag förstår så är det inte något riktigt
krav på att den ska finnas ännu heller.
Vi ska vara glädjas åt att vi har fått en ledning i vår skolmiljö som
har tagit upp detta och sätter upp en trappa och jobbar med det.
Faktiskt också väckt oss som satt i nämnden innan det kom på tal här.
Vilket gör att vi håller ögonen på det.
När det gäller miljön i skolorna så är det ett problem med miljön i Ringsjöskolan.
Det är därför den ska renoveras och byggas
om så vi kommer bättre till rätta med det.
Och även i den frågan så har jag tillförsikt för framtiden.
Och även där har personal börjat jobba på ett annorlunda
sätt och verkligen tar det på allvar, känner jag.
För det är också någonting vi har att få löpande information
på vad som händer hela tiden och hur vi är.
Så arbetet foreskrider mycket bra i nämnden, vill jag påstå. Tack så mycket.
Vsg Stefan Lismak, Socialdemokraterna, Varsågod.
Tack ordförande. Johan, det är klart statistik är ju bra
i vissa lägen men för mig är det inte det viktigaste här.
Och det viktigaste är ungdomen, barnet, eleven och deras föräldrar.
Med statistiken kan vi säga att vi har noll frånvaro
som inte är hänsyftade till den psykosociala arbetsmiljön.
Sen de som är hemma, de jag arbetar med, de var sjukskrivna.
Det är så det är. De var sjukskrivna av olika
anledningar. Barnpsykiskt sjukskrivna de flesta.
Men för mig var det inte att de var psykiskt
sjuka eller hade någon bokstavskombination.
Det var ju att skolan inte kunde anpassa sig efter den här eleven.
Det var smärtade ordentligt.
Oftast var det inte stora förändringar som skulle till.
Det var ett bemötande, det var lite tryggare miljö,
arbetsmiljö och det är dit vi ska med alla.
Vi ska ha nollvisionen. Det är dit vi ska komma.
Sen kan vi möta den med statistik.
Men det viktigaste är arbetsmiljön och den psykosociala
arbetsmiljön. Tack så mycket. Tack så mycket Stefan.
Då ser jag ej någon ytterligare. Då konstaterar jag att
den här interpellationsdebatten är avslutad.
Då kommer vi till punkt nummer 6. Ursäkta, vi hade en liten lapsus här.
För att vara ordentligt på protokollet så hade vi så att
under punkt 4 så ska fullmäktige ta ett beslut.
Beslutet är att informationen som Cecilia Alveson lämnar
till fullmäktige att den läggs till handlingarna.
kan fullmäktige ta det beslutet? Tack så
mycket. Då går vi vidare till punkt nummer 6.
Ekonomisk säkerhet för Merab avseende slutdeponi.
Kommunstyrelsens förslag till kommunfullmäktige
1, Höörs kommun förnyar ställd säkerhet i form av borgen för Merab.
Avseende Rönneholms avfallsanläggning för att
uppfylla krav för tillstånd till återvinning, behandling,
mellanlagen och deponering av avfall
2. Säkerheten fastställs till 22,5 procent av länsstyrelsens
fastställda beloppet om 12 miljoner kronor.
Det vill säga 2,7 miljoner kronor. Jag lämnar ordet fritt.
Johan Svanberg, moderaterna, varsågod.
Tack så mycket, ordförande. Kära ledamöter, åhörare.
Långt om länge kom länsstyrelsen på att HöörHörbyEslöv
hade lämnat en borgen för Merab
gällande deras slutdeponi.
Det var bara synd att det var tre år efter att
borgensavtagandet hade preskriberats enligt lag.
Men vi är inte sämre än så att vi kan göra om detta och rätta till det,
så att vi numera får ett korrekt tillstånd för Merabs verksamhet.
Det är inte så att det förändrar någonting i sak,
för blev det så att Merab skulle lägga ner på något sätt så
ligger det ekonomiska ansvaret fortfarande kvar på oss
som ägarkommuner. Hade det varit en privat aktör hade vi fått betala ändå.
Så bifall till förslaget. Tack så mycket, Johan. Kent Staff, Socialdemokraterna.
Kommunfullmäktige, åhörare, press och presidium.
Jag yrkar också bifall till det här förslaget.
Vi har ju diskuterat en hel del och vi blir ju lika konfunderade
som Johan och styrelsen i Merab på att ingen av,
ja, det är varken styrelsen i Merab eller kommunerna
som är med i Merab som har kommit på detta,
utan Länsstyrelsen hittade det.
Vi kan väl vara glada kanske för att Länsstyrelsen inte
uppdaterade summan 12 miljoner som sattes 2009.
Men ja, bifall. Tack så mycket, Kent. Diskussion avslutad, till beslut.
Då finns det kommunstyrelsens förslag som yrkats bifall av
Johan Svahnberg, Moderaterna och Kent Staff, Socialdemokraterna.
Då beslutar kommunfullmäktige enl kommunstyrelsens förslag.
Ärende sju taxor, avgifter för socialnämnden, mandatperioden 2023-2026.
Kommunstyrelsen föreslår fullmäktige besluta
1. Taxor och avgifter för social sektor antas.
2. Taxan börjar gälla 2024-04-01 och tidigare
beslut att taxa upphör samtidigt att gälla.
3. Taxor för dödsbordförvaltning läggs till taxor i avgifter.
Social sektor var för tidigare beslutade taxa gällande
dödsbordförvaltning samtidigt upphör att gälla.
4. Taxa för uthyrning av gemensamhetslokalen på
barngårdsterrassen läggs till i taxor och avgifter.
Social sektor. lämnar ordet fritt. Fullmäktige går till beslut.
Beslutar kommunfullmäktige med kommunstyrelsens förslag? ja
ärende nummer åtta. Det gäller taxa och riktlinjer för höörs kulturskola.
Kommunstyrelsen föreslår kommunförmäktige besluta
1 Riktlinjer och taxor för kulturskolan antas.
Två taxorna bör gällas från och med 2024-07-01.
Tre tidigare beslutad taxa upphör samtidigt att gälla.
Jag lämnar ordet fritt. Magnus Hara, Centerpartiet. Varsågod.
Ordförande, presidie, ledamöter, åhörare, press.
Ja, det gäller ju taxor och riktlinjer för höörs kulturskola.
Och som vi alla vet här så har ju musikskolan övergått till en kulturskola.
Och därmed breddat sitt utbud.
Vi har nya ämnen här. Skrivaverkstad, kulturcrew, bild och form samt serieteckning.
Och det här är ju oerhört glädjande som vi har lagt till.
Och det vi tycker är bra är ju att i det här förslaget
så höjer vi inte några avgifter för barn.
Utan det görs en höjning så att säga, men det är för de vuxna utan barn.
Barnen höjer vi inte för. Och kulturscheferna har gjort en omvärldsbevakning.
Och vissa kommuner också har ju också även sänkt.
Men vi ligger på en ganska bra nivå i Höörskommun.
Så därför kan det vara klokt att bibehålla det.
Men just i och med att nu kulturskolan har blivit så hoppas vi förstås på
att bredda verksamheten ytterligare och samtidigt också säga att all den här
all den verksamhet som instrument, sång, teater, bild och form med mera
är en fantastisk verksamhet som kulturskolan erbjuder i Höörskommun.
Därmed så yrker jag bifall till liggande förslag. Tack!
Tack så mycket, Magnus. Det var Stefan Lissmark, Socialdemokraterna. Varsågod!
Tack, ordförande. Vår utgångspunkt som Socialdemokrater är ju att
alla ska ha råd att vara med i kulturskolan eller i våra aktiviteter
som kommunen anordnar. Så att jag är glad över att nämnden nu har lagt det här
beslutet, för det är ju så skonsamt som möjligt för just familjerna med barn och
ungdomar. Och precis som Magnus Hara sa så är justeringen på de vuxna sidan
och där ser vi att möjligtvis kanske vi vuxna också har dåligt med pengar,
men då har vi ett val också att göra att vara med eller inte vara med.
Så det är där vi tar in de små höjningar som är. Så bifall till förslaget. Tack!
Tack så mycket, Stefan! Någon mer?
Diskussion avslutad förslagställande slut. Då finns det kommunstyrelsens förslag
som yrkas bifall om Magnus Hara, Centerpartiet
och Stefan Lissmark, Socialdemokraterna.
Besluta kommunfullmäktige i enhet med kommunstyrelsens förslag? ja
Nu har vi ärende nummer nio och det är avfallsplan.
Kommunstyrelsen föreslår kommunfullmäktige besluta
Renhållningsordning för Höörs kommun bestående
av avfallsplan för Eslöv, Höör och Hörby
med en handlingsplan för resurshushållning och cirkulära materialflöden 2023-2026
inklusive bilagorna ett till och med nio samt föreskrifter om för avfallshantering.
Höörs, Hörby och Eslövs kommun inklusive bilagor ett till tre antas.
Jag lämnar ordet fritt. Fullmäktige tar beslut. Kent Staaf, Socialdemokraterna.
Så snabbt ska det inte gå, ordförande. Vi, jag, yrkar bifall kan jag börja med.
Det enda jag funderar över och som vi har pratat en del om i vårt parti
det är de här deponierna som finns i kommunen
som vi måste ta hand om på ett eller annat sätt.
Vi vill gärna se en plan för det så småningom, inte allt för långt fram.
Det lär ju kosta en hel del pengar, misstänker jag.
Och vad jag förstår så ligger det någon alldeles i centrum nära
Extra Coop och våran egen återvinningscentral där.
Det är min fråga. Finns det en plan eller är det något på gång att vi ska göra där?
Varsågod, Johan Svahnberg, Moderaterna.
Tack så mycket. Det finns ju ett antal nedlagda deponier i den här kommunen.
De flesta har tillkommit innan Höörskommun var Höörskommun
utan det är väl egentligen bara de centrala.
När det gäller äldre deponier så är arbetssättet i Sverige idag
att man låter skiten ligga där den är.
I annat fall så skulle det innebära en fullständig uppgrävning av området
och sortering och rengöring av jord och material.
Och det är inte den rekommendationen som idag gäller.
De nya deponierna, där är det ju så att Merab har ett trettioårigt ansvar
för dem efter man har avslutat deponieringen och sluttäckt dem
och efter trettio år så bedöms föroreningarna som läcker ut vara så pass låga
att man överlämnar den då tillbaka till kommunerna.
Och där har vi till exempel Ekeryd i Höörskommun som sedan kommer
och i Hörby så har man gjort en sluttäckning i Stavered alldeles nyligen
med massor som Merab faktiskt fick betalt för att ta emot för att kunna sluttäcka.
Så det är inte bara en förlustaffär men man mäter till exempel lakvatten
och sen så kommer Miljökontoret och gör uppföljningar på vilka utsläpp som sker
från deponierna men det är inte Miljölagstiftningens mål att man ska gräva upp dem
för att nå en bättre sortering om man säger så på gamla syn då. Tack!
Tack så mycket Johan! Någon mer? Jill Andersson S vsg.
ordförande, presidie, ledamöter. Jag har väldigt kort fråga till dig Johan.
Man räknar idag, jag vet på den tiden när jag
jobbade på IBM när vi skulle starta nya fabriker
så tittade man mycket på miljöskulden och man räknade på miljöskulden
och jag tror att i framgent kommer man än mer räkna på vilken miljöskuld
och då får man sätta pengar på det.
Vilken miljöskuld har vi och vad kommer det att kosta kommunen?
Och jag förstår att du inte kan svara direkt på det
men har ni tankar på att titta på vilken
miljöskuld i pengar vi har och vi kommer att ha?
För det kommer påverka vår budget i framtiden. Tack! Johan Svahnberg, vsg.
Tack så mycket. I dagsläget kommer det inte påverka kommunens budget.
En del av de taxor vi betalar i renhållningen till
Merab används för att bygga framtida kapital
för att ta hand om de deponier.
Så det vill säga det restavfallet vi producerar idag betalas med taxor idag
som ska täcka fram tills deponin är sluttäckt och 30 år därefter.
Så det görs kontinuerligt avsättningar på de renhållningstaxor som vi betalar idag
som då ska täcka ända fram till att man kan bedöma dem såpass rena
som till exempel i Lund och göra det till naturområden,
vid St. Havs backar och rekreationsområden och annat. Tack!
Tack så mycket, Johan.
Diskussionen avslutad förslagstiden är slut.
Då finns det kommunstyrelsens förslag som yrkas bifall av Kent Staff.
Socialdemokraterna, beslutar kommunfullmäktige
enligt med kommunstyrelsens förslag? Tack!
Och då har vi ärende nummer 10. Det är ärende balansförteckning 2023.
Det gäller kommunstyrelsens förslag till beslut.
Kommunfullmäktiges ärendebalansförteckning.
Ärendebalansförteckning för 2023 godkänns och läggs till handlingarna.
Lämnar ordet fritt. Fullmäktige redogott beslut.
Beslutar kommunfullmäktige enligt med kommunstyrelsens förslag.
ärende nummer 11 och det avsägelse fyllnadsval av förtroendevala 2022-2026.
1. Emma Öster, Sverigedemokraterna, vill bli entledigand
för sitt uppdrag som ersättare i kommunstyrelsen.
fullmäktige Beslutar att entlediga Emma Öster.
Punkt 2 är att vi ska välja en ny ersättare i
kommunstyrelsen efter Emma Öster, Sverigedemokraterna.
Då är förslaget att Eskild Örn, Sverigedemokraterna,
väljs till ny ersättare i kommunstyrelsen.
fullmäktige Beslutar att välja Eskil Örn.
Och sen har vi punkt nummer 3.
Det är att välja en ny vice gruppledare för medborgerlig
samling och förslaget är Hans Navar Barrefors.
Som ersätter då Maria aF uglas medborgerelig samling.
fullmäktige Beslutar att välja Hans Navar Barrefors.
Då vill jag tacka Emma Öster för hennes insatser inom ramen
för uppdraget som ersättare i kommunstyrelsen.
Nu har vi kommit till punkt nummer 12 och det är... Ja vsg.
Ordförande presidie ledamöter press åhörare.
Jag skulle vara tacksam om i fortsättning kunde
få alla handlingarna med dagordningen.
Och inte bara inskrivet i kallelsen skulle uppskattas högst betydligt.
Och även sådana handlingar som gäller punkt 11. Tack.
Då ska jag be att vår kanslichef informerar
varför inte den här handlingen finns med.
Och det är ett speciellt skäl.
Ja, ni har ju redan hört här idag att det kommer
mycket ny lagstiftning, bland annat från EU.
Den är inte helt ny, men det är ju GDPR alltså.
I den E-tjänsten som vi har ska man identifiera sig på ett säkert sätt.
Det innebär att det kommer med ganska mycket personuppgifter med de här bilagorna.
Vi har inte personal att maska, till exempel
personuppgift eller personnummer och liknande.
Därför har vi valt att göra på det här sättet.
Det är helt enkelt för att skydda personuppgifter.
Lägger vi till dem så tycker vi fortfarande att det är onödigt
för kommunfullmäktige att veta varandras fulla personnummer.
Så vi kan absolut skydda dem med skyltar, som gör att bara ni ser dem.
Men vi tycker även att det är en ganska stor samling för personnummer,
som anses vara en särskild skyddsvärd personuppgift.
Det här är som ingen debatt, utan det här var ett konstaterande.
Det är bra det också, därför att jag blev undrande
på var de personuppgifterna med i Kallelsen?
Vi skriver in det här nu istället i Kallelse.
Jag menar att den informationen du hade av Kallelse,
som bara är i Kallelse och som inte ligger i dagordningen,
gärna kunde vara med i dagordningen som en bilaga.
Där stod som ett dokument i dagordningen att Emma Öster skulle avgå,
och inte alla personuppgifterna, det var inte det jag var ute efter.
Utan att jag inte ska behöva skifta mellan Kallelse och dagordning,
för att få alla uppgifter och alla handlingar som ska vara med. Tack!
Valet är ju det att den handling som skickas in av en avgående ledamot,
där står ett antal personuppgifter, och den
vill man då inte lägga rakt in i vårt system.
Och då gör man på det här sättet, men låt oss ta den diskussionen på ett annat sätt,
men du kan få vara så god, Johan Svanberg.
Tack så mycket, det jag förstår Jack vill ha är egentligen en tjänsteskrivelse
som ett eget dokument vid sidan av, där det står samma som i Kallelse.
Men jag vill också påminna församlingen då att det som står i tjänsteskrivelsen
inte är nödvändigtvis samma som beslutsförslaget. Det kan aldrig utgås ifrån.
Det är jätteviktigt att man läser i Kallelsen
om vad som är det faktiska beslutsförslaget,
för det som står i tjänsteskrivelsen stämmer inte nödvändigtvis med det. Tack!
Men vi ska titta på så vi har det så bra som möjligt för oss alla att kunna läsa
de handlingar som lämnas in och som ska tas besluten.
Då har vi kommit över till punkt 12, anmälningar till kommunfullmäktige,
då har vi också ett antal anmälningar,
protokoll från KF och protokollsbilaga reservation
vid förra gångens protokoll-- KF-sammanträde
och sen har vi då kommunstyrelsens protokoll och med tre stycken reservationer
i kommunstyrelsen framför kommunstyrelsens protokoll senast
och sen har vi då ett ordförandebeslut
som jag tillsammans med socialnämndens ordförande och kommunstyrelsens ordförande
har tagit när det gäller att vi skulle ha en tillfällig taxa för
uthyrning av lokal på bangårdsterrassen, vi fick nämligen så att någon ville hyra
därför att vi hade tagit beslutet idag om kostnaden för att hyra den här lokalen
så därför gjorde vi det snabbt så de kunde få lov att hyra lokalen
Och sen har vi då också beslut och handling från andra myndigheter
och det är då utvärdering av klimatkommunernas medlemstest
och vi kommunen, Höörskommun, blev godkända och vi nu är medlemmar i klimatkommuner
ord fritt några frågor? Ken Staff vsg
Tack, herr ordförande, kommunfullmäktigedamöter och pressåhörare
Jag tänkte på den här sista punkten som står under de här handlingarna
Det var ett beslut vi tog här i kommunfullmäktige för ett tag sen
som tydligen var ett väldigt bra beslut för vi blev godkända
men med väldigt knapp marginal kan man säga
Vi fick 35 poäng, hade vi fått 33 poäng så hade vi fått ett erbjudande
om observatörskap under följande år
så att vi har lite att jobba med och det kanske var bra
och det var väldigt bra att vi blev medlemmar av denna organisation
bara göra uppmärksamma på det, tack Tack så mycket, Kent. ytterligare?
Beslutar fullmäktige att lägga de här anmälningarna till handlingarna? ja. Tack
Då så kom vi på ärende nummer 13 och då vill jag tacka så mycket för idag
och förklara sammanträdet för avslutat.
Text av öppna kanalen kronoberg.