Jag kommer aldrig någonsin att glömma känslan när jag såg havet-
-och satte min fot på båten för första gången.
För det fyraåriga barnet var det den största frihetskänsla-
-jag kunde föreställa mig.
Jag bara kände, från och med den åldern,
att jag skulle älska att någon gång segla jorden runt.
I FEBRUARI 2005 SATTE ELLEN NYTT VÄRLDSREKORD-
-I ENSAMSEGLING JORDEN RUNT.
När du ger dig iväg på sådana resor-
-tar du med allt du behöver för att överleva.
Det du har - är allt du har.
Du måste hushålla med det-
-till den sista droppen diesel och den sista maten.
Det är absolut nödvändigt, annars klarar du det inte.
Plötsligt insåg jag: "Varför är vår värld så olika?"
Ni vet, vi har begränsade resurser-
-att tillgå, endast en gång i mänsklighetens historia.
Metall, plast, gödningsmedel.
Vi gräver upp allt det ur marken och använder upp det.
Hur ska det långsiktigt kunna fungera?
Det måste finnas andra vägar till global resursanvändning.
Att använda resurserna men inte göra slut på dem.
Det var frågan jag ställde mig.
Det tog mig lång tid att inse att det finns andra sätt att sköta ekonomin.
Det finns andra sätt att använda saker, nyttja råvaror.
Och det är cirkulär ekonomi.
Dagens ekonomiska system är framförallt extraktivt.
Det är linjärt.
Vi utvinner råvaror ur marken, producerar något-
-och när produktens livscykel är slut slänger vi den.
Oavsett hur effektivt du använder råvarorna-
-i den här typen av system,
även om du tillverkar produkten-
-ganska energi- och råvarusnålt-
-når du till sist slutet.
Om du istället tittar på en cirkulär modell-
-där du, när du designar en produkt, nyttjar råvaror ur marken,
eller återvunnet material, det ideala. Du använder materialet i produktionen-
-men utformar produkten så att den är återvinningsbar-
-redan via grunddesignen.
Du designar bort avfall och föroreningar.
Varför skulle du göra annat i en värld med ändliga resurser?
Det handlar om designbrief.
Om du handlar en tvättmaskin idag-
-betalar du skatt på den och äger alla dess delar.
Och när den går sönder, vilket de oundvikligen gör,
betalar du deponiskatt.
I en cirkulär ekonomi förändras allt sådant.
Du äger inte din maskin, du betalar per tvätt.
Tillsynen sköts av maskinernas tillverkare.
De säkerställer att när maskinen måste bytas ut-
-hämtar de den och ser till att dess delar återvinns.
Så det handlar om ett cirkulärt system baserat på design.
Vi har studerat många beräkningar avseende detta,
det vill säga ekonomin, och det är mycket billigare.
Det kostar 12 US cents, jämfört 27 US cents, per tvätt-
-att ha en cirkulär maskin.
Vi skulle leva i ett fungerande system.
Vi skulle inte producera avfall.
Vi skulle få bättre service, och tillgång till teknologi.
Alla studier vi har gjort, eftersom alla tillverkare inte köper allt material-
-visar att vidareförsäljning skulle generera bättre priser-
-eftersom de skulle få garantier för att produkterna återförs till systemet.
Jag är mycket optimistisk för när du tittar på siffrorna,
ekonomin bakom detta-
-är det vettigt att övergå till cirkulär ekonomi.
Det finns mervärden i en cirkulär ekonomi som inte finns i en linjär.
Det medför absolut kostnader att göra en stor omställning-
-men kanske måste du ställa dig frågan vad som är riskerna med en linjär?
För mig är det uppenbart. Det finns en stor risk med linjär.
Det kan helt enkelt inte vara framtiden, baserat på krass ekonomi.
Så, faktum är: Var spenderar du din tid och möda?
Låt oss ta reda på hur cirkulär ser ut-
-och försöka måla upp den bilden så gott vi kan.
Text: Lotta Isacsson