A brit emberek
évezredekig használták a bronzot szerszámok, ékszerek készítéséhez,
és ez volt a fizetőeszközük is.
De időszámításunk előtt 800 körül ez kezdett megváltozni:
a bronz értéke csökkent, társadalmi zűrzavart és gazdasági krízist okozva.
Ezt manapság recessziónak neveznénk.
Mi okozza a recessziót?
Ez a kérdés régóta heves vitákat vált ki a közgazdászokból,
nem véletlenül.
A recesszió lehet a gazdasági aktivitás hónapokig tartó enyhe visszaesése
egyetlen országban;
lehet évekig elhúzódó, globálisan szerteágazó, hosszan tartó visszaesés;
illetve e kettő között bármi.
Tovább bonyolítja a dolgot,
hogy számtalan tényező járul hozzá a gazdaság egészséges működéséhez,
ezért nehéz pontosan meghatározni a különféle okokat.
A megértésben segít, ha először nagyban gondolkodunk.
Recesszió akkor alakul ki, ha egyensúlytalanság mutatkozik
a kereslet és a kínálat között.
Eltérés van a termékek iránti kereslet és aközött,
hogy mennyi terméket és szolgáltatást, milyen áron tudnak kínálni.
Ez gazdasági visszaeséshez vezet.
A kereslet és a kínálat közötti viszony
a gazdaság inflációs rátájában és kamatlábaiban mutatkozik meg.
Akkor beszélünk inflációról, ha a termékek és szolgáltatások drágulnak.
Másik nézőpontból: ha a pénz értéke csökken.
Az infláció viszont nem szükségszerűen rossz dolog.
Az alacsony inflációról azt mondják, serkenti a gazdasági növekedést.
Azonban a magas infláció, ha nem jár magas kereslettel,
gondot okozhat a gazdaságnak, és végül recesszióhoz is vezethet.
Közben a kamatlábak
a magánszemélyek és cégek hitelköltségét mutatják.
A kamat azt fejezi ki százalékban, éves alapon a hitelösszeghez viszonyítva,
hogy mennyit fizetnek a hitelfelvevők a hitelezőknek a hitel visszafizetéséig.
Az alacsony kamatláb azt jelenti, hogy a cégek több hitelt tudnak felvenni,
amit újabb projektekbe fektethetnek.
A magas kamatláb viszont növeli a termelők és fogyasztók költségeit,
lassítva ezzel a gazdaság aktivitását.
Az infláció és a kamatláb ingadozása
betekintést nyújt a gazdaság állapotába.
De elsősorban mi okozza ezeket az ingadozásokat?
A legnyilvánvalóbb okok az olyan csapások, mint a természeti katasztrófa, háború
és a geopolitikai tényezők.
Egy földrengés megsemmisítheti
a fontos nyersanyagok, például az olaj kitermeléséhez szükséges létesítményeket.
Így a kínálati oldal kénytelen drágábban eladni az olajból előállított termékeket,
visszaszorítva ezzel a keresletet, ami recesszióhoz vezethet.
Azonban a gazdaság virágzása alatt is történhet recesszió.
Valószínűleg éppen a jólét miatt.
Számos közgazdász úgy véli, hogy a piacbővülésből adódó növekedés
elérheti a fenntarthatatlan szintet.
Például, a vállalatok és fogyasztók több kölcsönt vesznek fel,
abban a hitben, hogy a gazdaság növekedése segíti őket a többletteher kezelésében.
De ha a gazdaság nem növekszik annyira, mint ahogyan számítottak rá,
akkor több adósságuk lesz, mint amit kezelni képesek.
Hogy törlesszenek, át kell csoportosítani a forrásokat más tevékenységekből,
csökkentve a gazdasági aktivitásukat.
Pszichológiai hatások is hozzájárulhatnak a recesszióhoz.
A recessziótól való félelem önbeteljesítő jóslat is lehet,
ha az emberek visszafogják a befektetéseiket és költéseiket.
A termelők válaszlépésként lefaragják a működési költségeket,
hogy kezeljék a várható kereslet-visszaesést.
Ez ördögi körhöz vezethet: a költségcsökkentés alacsonyabb béreket,
azok pedig alacsonyabb keresletet okoznak.
A recesszió megelőzésére kidolgozott intézkedések is hozzájárulhatnak ehhez.
Nehéz időkben a kormányok és központi bankok pénzt nyomtathatnak,
növelhetik a kiadásokat és csökkenthetik a jegybanki alapkamatot.
A kisebb hitelezők lejjebb tudják vinni a kamatlábakat,
az "olcsóbbá" tett hitellel ösztönözni tudják a fogyasztást.
De ezek az intézkedések nem fenntarthatók, és végül vissza kell őket vonni,
hogy megelőzzék a túlzott inflációt.
Recessziót okozhat, ha az emberek túlzottan támaszkodnak az olcsó hitelekre
és a kormányzat ösztönző intézkedéseire.
A britanniai "bronz recesszió" végül akkor ért véget, amikor a vas elterjedése
forradalmasította a földművelést és az élelmiszertermelést.
A modern piacok ennél összetettebbek,
a mai kor recesszióját sokkal nehezebb kezelni.
Azonban minden egyes recesszió új adatokat szolgáltat
a jövőbeli recessziók hatékonyabb előrejelzéséhez és kezeléséhez.