Timp de milenii,
poporul britanic folosise bronzul pentru a făuri unelte și bijuterii,
dar și ca monedă de schimb.
Însă în anul 800 î.Hr., acest lucru a început să se schimbe:
valoarea bronzului a scăzut, cauzând revolte sociale și o criză economică -
ceea ce am numi în prezent recesiune.
Ce cauzează recesiunile?
Această întrebarea a fost mult timp o temă de dezbatere între economiști
și pe bună dreptate.
O recesiune poate fi un ușor declin în activitatea economică
într-o singură țară, ce durează luni de zile,
o scădere de durată cu consecințe globale ce durează ani,
sau orice între acestea.
Complicând lucrurile și mai mult,
sunt multe variabile ce contribuie la stabilitate economică,
făcând dificilă găsirea cauzelor specifice.
E de folos să începi cu imaginea de ansamblu:
recesiunile încep când există o perturbare negativă
în echilibrul dintre cerere și ofertă.
E o nepotrivire între cât de multe bunuri vor oamenii să cumpere,
câte produse și servicii pot oferi producătorii
și prețul bunurilor și serviciilor vândute, ce conduc la declin economic.
Legătura economică dintre cerere și ofertă
se reflectă în inflație și în dobânzi.
Inflația apare când bunurile și serviciile se scumpesc.
Altfel spus, valoarea banilor scade.
Totuși, inflația nu este neapărat un lucru rău.
De fapt, o inflație mică e gândită să încurajeze activitatea economică.
Dar o inflație mare ce nu e însoțită de o cerere mare
poate cauza probleme economiei și genera o recesiune.
Dobânzile, între timp,
reflectă costul împrumuturilor persoanelor fizice și a companiilor.
Dobânda reprezintă un procent anual al unui împrumut
pe care debitorii îl plătesc creditorilor până ce creditul e rambursat.
O dobândă scăzută înseamnă că firmele pot împrumuta mai mulți bani,
care pot fi învestiți în mai multe proiecte.
Între timp, dobânzile mari cresc taxele producătorilor și consumatorilor,
încetinind activitatea economică.
Fluctuațiile inflației și ale dobânzilor
ne oferă o perspectivă asupra sănătății economiei,
dar ce anume cauzează aceste fluctuații?
Cele mai evidente cauze sunt șocurile precum dezastrele naturale, războiul
și factori geopolitici.
Un cutremur, de exemplu,
poate distruge infrastructura necesară producerii de bunuri precum petrolul.
Asta face ca producătorii să ceară mai mult
pentru produse ce folosesc petrol,
descurajând cererea și posibil provocând o recesiune.
Dar unele recesiuni apar în timpul prosperității economice -
poate chiar din cauza prosperității economice.
Unii economiștii cred că activitatea economică dintr-o piață în expansiune
poate atinge ocazional un nivel nesustenabil.
De exemplu, corporațiile și consumatorii pot împrumuta mai mulți bani,
crezând că creșterea economică îi va ajuta să gestioneze creditul.
Dar dacă economia nu crește cât de repede se așteaptă,
pot ajunge cu mai multe datorii decât pot gestiona.
Pentru a plăti, vor trebui să redirecționeze bani
din alte activități,
diminuând activitatea afacerii.
Și psihologia poate contribui la o recesiune.
Frica de recesiune poate deveni o profeție autoîmplinită
dacă determină oamenii să-și reducă investițiile și cheltuielile.
Ca răspuns, producătorii pot reduce costurile de operare
pentru a gestiona scăderea preconizată a cererii.
Se poate crea un cerc vicios, reducerea costurilor scăzând salariile
și cauzând o cerere și mai mică.
Chiar și politicile menite să prevină recesiunile pot contribui.
În vremuri grele, guvernele și băncile centrale pot tipări bani,
pot mări cheltuielile și micșora dobânzile băncii centrale.
Creditorii mai mici pot, la rândul lor, să micșoreze dobânzile,
făcând creditul „mai ieftin” pentru a stimula cheltuielile.
Dar aceste politici nu sunt viabile și trebuie să fie schimbate
pentru a preveni inflația exagerată.
Asta poate provoca o criză dacă oamenii devin prea dependenți de dobânzile mici
și de stimulentele guvernamentale.
Criza Bronzului din Marea Britanie s-a sfârșit când adoptarea fierului
a ajutat să revoluționeze agricultura și producția de alimente.
Piețele moderne sunt mai complexe,
făcând recesiunile actuale mult mai dificil de înțeles.
Dar fiecare recesiune oferă noi informații ce ajută la anticiparea și gestionarea
mai eficientă a viitoarelor recesiuni.